A zaklatás és az osztálylégkör kapcsolata - Nagy, Ildikó; Körmendi, Attila; Pataky, Nóra (Magyar Pedagógia, 2012)
Naponta értesülünk olyan hírekről, amelyekben iskolai erőszakról, zaklatásról számolnak be. A világ több országában és hazánkban is évtizedek óta küzdenek ezzel a problémá-val, azonban míg nemzetközi szinten az 1970-es évektől, addig Magyarországon csak 2003-tól végeznek vizsgálatokat az iskolai zaklatással kapcsolatban. A hazai kutatások eredményei (Buda, 2009; Figula, 2004) azt mutatják, hogy Magyarországon a gyerekek 14-15%-a válik iskolai bántalmazások elszenvedőjévé, azaz egy 20 fős osztályban kö-rülbelül három gyereknek kell naponta szembenéznie valamilyen atrocitással, bántalma-zással. A társaktól elszenvedett zaklatásnak súlyos következményei lehetnek a gyerek személyiségfejlődésére, későbbi életére. Ez a hatás kifejezettebb azoknál a gyerekeknél, akiknél a bántalmazás tartósan fennáll. Az iskolai bántalmazás megfékezése leghatéko-nyabban a pedagógus és az iskolapszichológus együttműködésével valósítható meg, mi-vel leginkább a tanár ismeri a tanulókat és a pszichológus rendelkezik olyan eszközökkel és módszerekkel, melyekkel segítheti a bántalmazott tanulók kiszűrését, illetve a negatív következmények csökkentését. Kutatásunk célja annak feltárása volt, hogy milyen gyakori a diák-diák között előfor-duló iskolai zaklatás 6., 7. és 8. osztályos diákok körében, illetve hogyan alakul az osz-tálylégkör megítélése a zaklatás különböző szerepeiben lévő diákok értékelései alapján. A tanulmányban bemutatjuk az iskolai zaklatás jelenségét, típusait és az előfordulási gyakoriságát. Az iskolai zaklatás szereplői (áldozat, zaklató, zaklató áldozat és szemlé-lődő) külön fejezetet érdemelnek. A zaklatás következményein és megoldási lehetősége-in túl szó lesz az osztálylégkörről, mely befolyásolhatja a zaklatás szintjét az osztályok-ban. Végül bemutatjuk empirikus vizsgálatunkat, mely a zaklatás és az osztálylégkör kapcsolatára fókuszál.